Endringar+i+bondesamfunnet

På begynnelsen av 1800-talet blei de dreve et arbeidsintensivt landbruk i Norge me lite bruk av landbruksmaskiner, og de va møkje arbeidskraft tilgjengelig i bygdenorge. Utøve på 1800-talet kom det te omfattande endringar i de norske samfunnet, i jordbruket og i demografien. Mennesker som hadde vore vande me å leva av marken dei budde på, blei ein del av ein større økonomisk heilhet. Nye typar redskaper og maskinar endra på gårdsdriften, og handelen mellom land og by økte. Det store hamskiftet representerer det tidrommet kor Norge gjekk fra å vera som et u-land (Utviklingsland; Land som endo ikkje har fått ein industrialisering.) te å gå mot et i-land (Industriland/utvikla land).

Det store hamsmiftet er et begrep som blir brukt om den omfattande endringsprossesen Norge gjekk gjennom på 1800 talet. Å skifta ham betyr å få et nytt, ytre kroppsdekke.. For eksempel slangar som skifte hud/ham fleire gonger iløpet av livet. På begynnelsen av 1800-talet dreiv man et arbeidsintensivt landbruk i Norge med lite bruk av maskinar, og de va masse arbeidskraft tilgjengelig i bygdene. Etter desse nye maskinane kom til gardane blei gårdsdriften effektivisert, og de blei lønnsomtå avla opp livdyr og dyrke mark, var det ikkje behov for husmenn og arbeidere i så stor grad lenger. Jordbruket blei ein egen industir, og mengder av fattige og arbeidsledige folk vandra inn te byane og handelssteder for å skaffa seg levebrød. Slik starta sentraliseringa i samfunnet.

Fra rundt midten av århundret skjedee de ein betydelig omlegging innen de norske jordbruket. Man la større vekt på husdyrhold, de blei tatt i bruk nye redskaper og metoder, produktiviteten oke og jordbruket knyttes sterkare opp mot markeder ved utvikling av et salgsjordbruk. Redusert satsing på kornproduksjon hadde sammenheng med import av billig korn fra områdene rundt Svartehavet og fra USA. Industrialiseringen stimulerte mekaniseringen i jordbruket og vi fikk starten på et moderne drevet jordbruk.Antall husmenn blei redusert, nåke som hadde sammenheng med minkande behov for fysisk arbeidskraft i jordbruket. Ein del husmenn fekk kjøpt husmannsplassen og blei selveigande småbrukerar. Teigblanding i klyngetund blei etterkvart erstatta me frittliggande enkeltbruk me sammenhengande innmark.